Legea sistemului unitar de pensii publice este constitutionala, potrivit hotararii de miercuri a Curtii Constitutionale care a respins sesizarile PNL si PSD+PC.
Initial, plenul Curtii Constitutionale (CC) s-a intrunit in sedinta in 29 septembrie pentru a solutiona sesizarile referitoare la neconstitutionalitatea Legii privind sistemul unitar de pensii publice, formulate de 55 de deputati apartinand grupului parlamentar al PNL si, respectiv, de 33 de senatori din grupul parlamentar al Aliantei politice PSD+PC. Biroul de presa al CC preciza atunci ca, "avand in vedere cererea formulata de unii judecatori pentru o mai buna studiere a problemelor ce fac obiectul celor doua sesizari", plenul Curtii Constitutionale a decis intreruperea deliberarii si reluarea acesteia in 6 octombrie.
In sedinta din ziua de 6 octombrie 2010, Plenul Curtii Constitutionale, investit in temeiul art.146 lit.a) din Constitutia Romaniei si al art.15 din Legea nr.47/1992 privind organizarea si functionarea Curtii Constitutionale, a solutionat, in cadrul controlului anterior promulgarii, sesizarile referitoare la neconstitutionalitatea Legii privind sistemul unitar de pensii publice, formulate de un numar de 55 de deputati apartinand grupului parlamentar al P.N.L., respectiv 33 de senatori din grupul parlamentar al Aliantei politice PSD+PC", se arata in comunicatul de presa emis de CCR.
In urma deliberarilor, Plenul Curtii Constitutionale, cu majoritate de voturi, a constatat ca legea sus-mentionata este constitutionala.
Actul normativ va merge acum la promulgare. Partidele de opozitie au amenintat ca, daca presedintele Traian Basescu va promulga Legea pensiilor, atunci vor declansa procedura de suspendare a acestuia.
Ce prevede noua lege a pensiilor
•Atat femeile, cat si barbatii vor iesi la pensie la varsta de 65 de ani, potrivit noii Legi a pensiilor, cu conditia sa fi contribuit cel putin 15 ani la bugetul de asigurari sociale si pensii.
•Stagiul complet de cotizare a fost stabilit la 35 de ani.
•Anual, contributia va fi majorata, astfel incat va ajunge la 6% din salariul brut in urmatorii ani.
•Salariul brut realizat lunar si valoarea coeficientului de ierarhizare vor constitui baza lunara de calcul a contributiei individuale de asigurari sociale.
![Instruire si testare SSM 5 modele de teste si instructiuni proprii SSM](https://www.rs.ro/dbimg/product/3016-instruire-si-te.png)
Instruire si testare SSM 5 modele de teste si instructiuni proprii SSM
![Noua lege a pensiilor Ghid practic](https://www.rs.ro/dbimg/product/3026-noua-lege-a-pen.png)
Noua lege a pensiilor Ghid practic
![40 Modele de Regulament Intern](https://www.rs.ro/dbimg/product/3188-40-modele-de-re.png)
40 Modele de Regulament Intern
Argumentatia retinuta in motivarea solutiei pronuntate de Plenul Curtii Constitutionale va fi prezentata in cuprinsul deciziei, care se publica in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I.
Decizia este definitiva si general obligatorie si se comunica Presedintelui Romaniei.
Sesizarea de neconstitutionalitate
Potrivit sesizarii de neconstitutionalitate depuse de PNL, la adoptarea legii a fost incalcat art. 76 alin. 1 din Constitutie “in mod flagrant”, respectiv nu a fost asigurata nici majoritatea si nici cvorumul de sedinta necesar adoptarii unei legi organice.
Tot in ceea ce priveste procedura legislativa a fost incalcat art. 76 alin. 3 din Constitutia Romaniei potrivit caruia „La cererea Guvernului sau din proprie initiativa, Parlamentul poate adopta proiecte de legi sau propuneri legislative cu procedura de urgenta, stabilita potrivit regulamentului fiecarei Camere." In cazul acestui act normativ, nu s-a respectat articolul 69 alin. 2) din Regulamentul Camerei Deputatilor care prevede un termen de 3 zile pentru imprimarea si difuzarea catre deputati a raportului intocmit la proiectul de lege in cazul in care Camera Deputatilor este prima camera sesizata, sau 5 zile in cazul celor pentru care Camera Deputatilor este camera decizionala. in cazul nostru, raportul nu a intrunit niciunul dintre cele 2 termene, iar raportul suplimentar al comisiei sesizate in fond a fost intocmit si transmis pe data de 15 septembrie 2010, ziua adoptarii proiectului de lege in cadrul sedintei de plen a Camerei Deputatilor.
Pe fondul problemei, criticile de neconstitutionalitate vizeaza:
• incalcarea principiului neretroactivitatii legii, stipulat in art. 15 alin. 2 din Constitutie conform caruia legea dispune numai pentru viitor. Exemplu: Decizia 830 din 2008 a CC. Astfel, ori de cate ori o lege noua modifica starea legala anterioara cu privire la anumite raporturi, toate efectele susceptibile a se produce din raportul anterior, daca s-au realizat inainte de intrarea in vigoare a legii noi, nu mai pot fi modificate ca urmare a adoptarii noii reglementari, care trebuie sa respecte suveranitatea legii anterioare. Legea noua insa este aplicabila deindata tuturor situatiilor ce se vor constitui, se vor modifica sau se vor stinge dupa intrarea ei in vigoare, precum si tuturor efectelor produse de situatiile juridice formate dupa abrogarea legii vechi (...)".
• Art. 44 din Constitutia Romaniei - incalcarea dreptului de proprietate. Pensia, atat ca drept in sine, cat si ca element al proprietatii private, reprezinta o creanta asupra statului pe care acesta este obligat sa o plateasca si s-o ocroteasca. Dispozitiile criticate contravin, de asemenea, articolului privitor la protectia proprietatii din Protocolul 1 la Conventia Europeana a Drepturilor Omului si a Libertatilor Fundamentale, la care Romania este parte. Astfel, „Orice persoana fizica sau juridica are dreptul la respectarea bunurilor sale".
• incalcarea dreptului la trai decent si la pensie. Aspectele criticate contravin prevederilor art. 47 din Constitutie privind nivelul de trai: statul este obligat sa ia masuri de dezvoltare economica si de protectie sociala, de natura sa asigure cetatenilor un nivel de trai decent. Chiar art. 47 alin. (2) nominalizeaza anumite domenii in care cetatenii au drepturi ce intra in conceptul de trai decent, respectiv: dreptul la pensie, la concediu de maternitate platit, la asistenta medicala in unitatile sanitare de stat, la ajutor de somaj si la alte forme de asigurari sociale publice sau private.
• incalcarea unor acte internationale in materia drepturilor omului.
• Art. 41 alin. 1 din Constitutie - dreptul fundamental de alegere al profesiei si al meseriei sau ocupatiei. "Dreptul la munca nu poate fi ingradit. Alegerea profesiei, a meseriei sau a ocupatiei, precum si a locului de munca este libera." Astfel, art. 6 alin. 1 pct. IV face vorbire despre alte persoane care realizeaza venituri din activitati profesionale, in speta putand intra in acest context toti membrii profesiilor liberale, respectiv avocati, notari, executori, mediatori. Aceste persoane care sunt angrenate intr-o asociere profesionala, astfel incat raporturile dintre organizatie si fiecare membru nu pot reprezenta o relatie de tip angajator - angajat si nu se poate spune despre aceste persoane ca sunt angajati in sensul art. 3 alin. 1 lit a.
• Legea privind sistemul unitar de pensii publice incalca insasi jurisprudenta Curtii Constitutionale a Romaniei, respectiv Art. 147 - Deciziile Curtii Constitutionale, alin. (4) "Deciziile Curtii Constitutionale se publica in Monitorul Oficial al Romaniei. De la data publicarii, deciziile sunt general obligatorii si au putere numai pentru viitor."
•Egalizarea varstei de pensionare pentru femei si barbati reprezinta o gresita aplicare a art. 16 din Constitutie, „Egalitatea in drepturi. incalcarea dreptului cetatenilor la a nu fi discriminati". Desi in cadrul Expunerii de motive se invoca drept argument suprem pentru egalizarea varstei de pensionare a femeilor cu cea a barbatilor necesitatea instituirii egalitatii de tratament, semnalam ca, in egala masura, constituie discriminare atat a trata diferentiat persoane aflate in situatii similare sau comparabile, cat si a trata identic persoane aflate in situatii diferite, asa cum de altfel a aratat Curtea Europeana a Drepturilor Omului in cauza Thlimmenos contra Greciei (2000). Egalizarea varstei de pensionare pentru femei si barbati reprezinta un act de discriminare, pentru ca se ignora speranta de viata in Romania, atat a femeilor, cat si a barbatilor, pe langa celelalte aspecte care tin de specificul structurii fizice a femeilor sau de activitatea zilnica a acestora. in mod constant, Curtea Constitutionala a statuat ca principiul egalitatii in drepturi (art. 16 din Constitutie) nu inseamna omogenitate, astfel ca situatii diferite permit si uneori impun o reglementare diferita, in deplin acord cu principiul constitutional amintit (Decizia nr. 258/2010).
• Ignorarea in totalitate de catre Guvernul Romaniei a Avizului Consiliului Legislativ pe Legea privind sistemul unitar de pensii publice. Consiliul Legislativ atrage atentia ca unele dintre solutiile propuse „pot fi considerate ca incalcand principii de drept consacrate de Constitutie".