– toti salariatii sa se afle in greva;
– numai o parte din salariati sa se afle in greva. In acest caz, salariatii neparticipanti la greva:
a) fie isi continua activitatea;
b) fie nu lucreaza, deoarece aceasta este obiectiv imposibil din cauza grevei. Contractul de munca al acestora este suspendat de drept.
Exemplu
Este posibil ca salariatii departamentului de marketing sa nu fi intrat in greva. Dar departamentul de productie se afla in greva. Cum activitatea departamentului de marketing depinde de activitatea departamentului de productie, salariatii din departamentul de marketing nu isi pot desfasura activitatea, in mod obiectiv, din cauza grevei.
c) fie nu lucreaza, deoarece sunt impiedicati sa o faca de catre salariatii grevisti. O
asemenea actiune de impiedicare este interzisa de lege.
![Ghid practic privind munca desfasurata de cetatenii non-UE pe teritoriul Romaniei](https://www.rs.ro/dbimg/product/3216-ghid-practic-pr.png)
Ghid practic privind munca desfasurata de cetatenii non-UE pe teritoriul Romaniei
![Procedura completa la angajare Caiet de lucru pentru angajatori si manageri de HR](https://www.rs.ro/dbimg/product/2769-procedura-compl.png)
Procedura completa la angajare Caiet de lucru pentru angajatori si manageri de HR
![40 Modele de Regulament Intern](https://www.rs.ro/dbimg/product/3188-40-modele-de-re.png)
40 Modele de Regulament Intern
Neparticiparea la greva reprezinta exercitiul unui drept. Ca urmare, legea prevede o serie de sanctiuni penale pentru protejarea acestui drept.
● Art. 87 din Legea nr. 168/1999: declararea grevei de catre organizatori prin constrangerea unor salariati de a participa constituie infractiune si se pedepseste cu
inchisoare de la 3 la 6 luni sau cu amenda, daca fapta nu intruneste elementele constitutive ale unei infractiuni pentru care legea penala prevede o sanctiune mai grava.
● Art. 88 alin. (1) din Legea nr. 168/1999: fapta persoanei care, prin amenintari ori violente, impiedica sau obliga un salariat sau un grup de salariati sa participe la greva sau sa munceasca in timpul grevei, constituie contraventie si se sanctioneaza cu amenda, daca fapta nu a fost savarsita in astfel de conditii incat, potrivit legii penale, sa fie considerata infractiune.
Codul muncii 2010 comentat: De la ANGAJARE la CONCEDIERE, totul 100% legal! Expertul dvs. in Codul muncii 2010 si in legislatia muncii
Detalii aici >>>
Cu privire la aceste prevederi, trebuie facute o serie de precizari:
– libertatea grevei include in sine libertatea, in sens opus, de neparticipare la greva, iar incalcarea ambelor libertati este egal pedepsita;
– Legea nr. 168/1999 califica drept infractiune fapta organizatorilor de a declara greva cu incalcarea libertatii unora dintre salariati de a nu participa;
– dupa ce greva a fost declarata, impiedicarea prin amenintari sau violente a unor salariati de a nu participa la greva sau a se retrage constituie, de principiu, contraventie;
– nu constituie contraventie determinarea unor salariati de a participa la greva, prin alte mijloace decat amenintarea sau violenta. Actiunea de convingere, persuasiunea exercitata de organizatori nu sunt ilicite;
– daca autorul infractiunii prevazute la art. 87 poate fi doar organizatorul actiunii greviste, care declara greva prin constrangerea unora dintre salariati, in art. 88 legea nu distinge dupa cum autorul faptei este un membru in conducerea unitatii, un reprezentant al intereselor patronatului, un salariat neparticipant la greva sau chiar un tert;
– fapta prevazuta in art. 88 constituie si abatere disciplinara, deci poate da loc la concedierea disciplinara a salariatului, in temeiul art. 61 lit. a) din Codul muncii;
– fapta prevazuta in art. 88 poate fi considerata infractiune in masura in care
intruneste elementele constitutive ale unor fapte penale cum ar fi: infractiunea de lovire sau alte violente; vatamarea corporala grava; lipsirea de libertate in mod ilegal; supunerea la munca fortata sau obligatorie; amenintarea; santajul; abuzul in serviciu prin ingradirea unor drepturi etc.
Codul muncii 2010 comentat: De la ANGAJARE la CONCEDIERE, totul 100% legal! Expertul dvs. in Codul muncii 2010 si in legislatia muncii
Detalii aici >>>
Rezulta ca nimeni nu poate fi constrans:
a) sa voteze in sensul declararii grevei, chiar daca sunt indeplinite conditiile pentru declansarea ei;
b) sa participe la greva, chiar daca a votat in sensul declararii ei;
c) sa continue greva inceputa.
Similar, nimeni nu poate fi constrans sa voteze in sensul declararii sau sa participe la greva de solidaritate.
Cine sunt neparticipantii la greva? Includem aici toate categoriile de personal care fie nu doresc, fie nu au posibilitatea legala de a se alatura salariatilor grevisti.
Exemplu
Neparticipantii la greva pot fi atat salariati ai unitatii aflate in greva, cat si ai unor alte unitati, a caror activitate depindea de prestarea muncii intr-o unitate aflata in greva, si care astfel este privata de materii prime, produse semifinite, energie electrica etc.
Tot in categoria neparticipantilor la greva se includ si salariatii a caror neparticipare nu se datoreaza propriei vointe, ci unei interdictii legale. Este cazul salariatilor care:
– fie fac parte din categoriile de personal carora le este interzisa greva (art. 63 din
Legea nr. 168/1999);
– fie se afla intr-o anumita imprejurare in care greva este interzisa, spre exemplu se afla in misiune (art. 64);
– fie se numara printre salariatii desemnati sa asigure 1/3 din activitatea normala
a unitatii (art. 66).
Codul muncii 2010 comentat: De la ANGAJARE la CONCEDIERE, totul 100% legal! Expertul dvs. in Codul muncii 2010 si in legislatia muncii
Detalii aici >>>
Dreptul la greva este un drept colectiv; dreptul de a nu participa la greva este insa un
drept individual. El poate fi exercitat chiar si de catre un singur salariat, intr-o unitate
in care toti ceilalti se afla in greva. Dar, fireste, exercitiul dreptului de a nu participa la greva nu presupune intotdeauna si posibilitatea de a presta efectiv munca.
Neparticipantii la greva beneficiaza, in conditiile Legii nr. 168/1999, de o serie de
drepturi:
– dreptul de continuare a activitatii, daca aceasta este cu putinta. Acest drept se exercita atat in raport cu angajatorul, cat si cu salariatii grevisti. Ca urmare, corelativ, angajatorul are obligatia de asigurare a conditiilor necesare prestarii muncii, iar salariatii grevisti au obligatia de a se abtine de la orice actiune de natura sa impiedice continuarea activitatii;
– drepturi banesti, constand in salariu, in cazul continuarii activitatii si intr-o indemnizatie, in cazul in care activitatea nu se mai poate continua;
– dreptul la greva. Neparticiparea initiala la actiunea grevista nu decade salariatul din dreptul constitutional la greva. Mai mult, art. 50 alin. (2) din lege prevede posibilitatea incetarii activitatii si de catre salariati ai unor subunitati sau compartimente integral neparticipante initial la greva.